Suomen kohtalo mediassa
Re: Suomen kohtalo mediassa
kyllä mä olen tiennyt, että alkuperäinen neuvostoliitto on ollut vain tuo moskovan alue ja siitä alkaneet röyhkeästi leviämään valloittamalla toisten maita itselleen.
- AOAOAOAOAO
- Site Admin
- Viestit: 2223
- Liittynyt: 29 Kesä 2016, 19:52
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Suomen kohtalo mediassa
Puhuin lipusta...huomasitko mitä siinä oli tuona hetkenä, 1666/7 alkaen, erkikoista ?????
Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, kastamalla heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Matt.28:19
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
Re: Suomen kohtalo mediassa
Kaivelin tosta huvikseni tietoa, ennen virallisia valtionlippuja Venäjällä käytettiin laivastolippuja ja tämä trikolori ristilippu oli ensimmäisen venäläisen laivastofregatin lippu. En tiedä historiasta sen enempää, mutta varmaankin lippu otettiin käyttöön aluksen juhlistamiseksi, mutta se vallattiin ja paloi jo kaksi vuotta valmistumisensa jälkeen, ehkä siksi myös lippu jäi lyhytikäiseksi.
Täältä katselin tietoja, fregatin nimi oli muuten ”Kotka”:
https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_R ... _of_Russia
https://en.m.wikipedia.org/wiki/Russian_frigate_Oryol
Venäjän historian voisi vissiin ainakin ihan varhaisimmasta päästä nähdä myös Novgorodin ja Vanhan Laatokan näkökulmasta, joka on Suomen kannalta mielenkiintoinen, koska ne alueet olivat ilmeisesti suomensukuisten kansojen asuttamia, ellei peräti suomalaisten jossain mielessä. Sitten alueelle tulivat slaavit ja viikingit, jotka vähitellen venäläistyivät, mutta ilmeisesti ”suomalaiset” pysyivät siellä taustalla osin oman identiteettinsä säilyttäen.
Täältä katselin tietoja, fregatin nimi oli muuten ”Kotka”:
https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_R ... _of_Russia
https://en.m.wikipedia.org/wiki/Russian_frigate_Oryol
Venäjän historian voisi vissiin ainakin ihan varhaisimmasta päästä nähdä myös Novgorodin ja Vanhan Laatokan näkökulmasta, joka on Suomen kannalta mielenkiintoinen, koska ne alueet olivat ilmeisesti suomensukuisten kansojen asuttamia, ellei peräti suomalaisten jossain mielessä. Sitten alueelle tulivat slaavit ja viikingit, jotka vähitellen venäläistyivät, mutta ilmeisesti ”suomalaiset” pysyivät siellä taustalla osin oman identiteettinsä säilyttäen.
Jeesus, sä Herramme, sua seurata tahdomme.
Kanssamme kulje eteenpäin, yhdessä, yksittäin.
https://herrannimessa.blogspot.com
Kanssamme kulje eteenpäin, yhdessä, yksittäin.
https://herrannimessa.blogspot.com
Re: Suomen kohtalo mediassa
no kai nyt neuvostoliiton alaisena maa kuin maa saa oman erityiskohtelunsa. Joten lippukin voi mennä vaikka uusintaan. En laittaisi lippujen kohdalla mitään erityispainosta tässä tapauksessa.AOAOAOAOAO kirjoitti: ↑04 Kesä 2021, 23:37Puhuin lipusta...huomasitko mitä siinä oli tuona hetkenä, 1666/7 alkaen, erkikoista ?????
Re: Suomen kohtalo mediassa
juu ja vaikka lippukin olisi ollut ristilippu venäjällä, niin mitä sitten? ne ovat kai jostakin laivastonlipusta (niinkuin Eerokin sanoi) ottaneet sen mielensä mukaisesti tai milläpäällä kuningas on milloinkin ollut. Kyllä mä uskon, että Jumala tekee vielä tuostakin venäläisen röyhkeydestä ja varastamisesta lopun. jouko pihon sivulla on profetia (vaikka muuten en pihon juttuja aina uskokaan sen universalismi juttujen takia)mutta tuo, että venäläinen palauttaisi suomelle maat takaisin pidän uskottavana. Ja se nimenomaan tulee olemaan Jumalan teko.
Re: Suomen kohtalo mediassa
En laittanut videota Venäjän vihaamiseksi vaan esimerkiksi ettei tuolloin ollut olemassakaan mitään kansallisvaltioita.
Venäjä levisi itään nopeasti koska siellä asui vain paimentolaisheimoja.
Samanlaisia vallanleviämisvideoita siellä on muistakin "valtioita" kuten Puola, Ruotsi, Saksa, Espanja... nimet ovat muuttuneet tuhansien vuosien aikana.
Alunperin kuten vaikka Raamatusta voi lukea oli vain kaupunkien kuninkaita, jokaisessa kaupungissa oma kuningas kun ihmisiä oli niin vähän.
Toki ymmärrän että suomalaiset on opetettu vihaamaan venäjää sodan takia. Ja jos uusi sukupolvi sen uhkaa unohtaa niin näytetään sotaelokuva joka vuosi itsenäisyys "juhlan" kunniaksi.
Joten ei siitä sen enempää.
Venäjä levisi itään nopeasti koska siellä asui vain paimentolaisheimoja.
Samanlaisia vallanleviämisvideoita siellä on muistakin "valtioita" kuten Puola, Ruotsi, Saksa, Espanja... nimet ovat muuttuneet tuhansien vuosien aikana.
Alunperin kuten vaikka Raamatusta voi lukea oli vain kaupunkien kuninkaita, jokaisessa kaupungissa oma kuningas kun ihmisiä oli niin vähän.
Toki ymmärrän että suomalaiset on opetettu vihaamaan venäjää sodan takia. Ja jos uusi sukupolvi sen uhkaa unohtaa niin näytetään sotaelokuva joka vuosi itsenäisyys "juhlan" kunniaksi.
Joten ei siitä sen enempää.
Re: Suomen kohtalo mediassa
kyllä Maaret. Enkä minä sanonut mielipidettäni vihamielessä. isovanhempamme ovat juurruttaneet venäjä vihan meihin. esim. minä työskentelen Kaunialassa jossa on vielä muutamia toisessamaailman sodassa taistelleita, jotka sanovat venäläistä ryssäksi. oli myös aika samassa talossa, että veteraaneja ei saanut venäläiset hoitajat hoitaa, vaan aina piti olla suomalainen hoitaja heillä. samaa ajattelua siis on vieläkin näillä loppuun satavuotiailla vaatimuksena.
Re: Suomen kohtalo mediassa
Joo samaa näin aikoinaan tutuissa jotka oli kotoisin karjalasta evakkoina. Ja toki sen ymmärtä.
Ja itse olin oppinut sen ajttelun nimenomaan siitä Tuntematon sotilas -elokuvasta. Kotona meillä ei ollut mitään mielipidettä heistä mutta jos puhetta tuli niin ryssiä olivat....![🙄](//twemoji.maxcdn.com/2/svg/1f644.svg)
Itse heräsin tuon ajatuksen vääryyteen kun huomasin että usalaiset "profeetat" AINA nimesi venäjän pahuuden valtakunnaksi ja itselleen "hyvän tulevaisuuden".
Eihän Jumala sillä tavalla poliittisesti asetu jonkun kansan puolelle toista vastaan.
Eikä ihmiset koskaan tule Raamatun mukaan "saavuttamaan" jotain hyvyyden valtakuntaa vaan Jumala itse sen toimittaa todeksi kun 1000-vuotinen rauha alkaa.
Ja itse olin oppinut sen ajttelun nimenomaan siitä Tuntematon sotilas -elokuvasta. Kotona meillä ei ollut mitään mielipidettä heistä mutta jos puhetta tuli niin ryssiä olivat....
Itse heräsin tuon ajatuksen vääryyteen kun huomasin että usalaiset "profeetat" AINA nimesi venäjän pahuuden valtakunnaksi ja itselleen "hyvän tulevaisuuden".
Eihän Jumala sillä tavalla poliittisesti asetu jonkun kansan puolelle toista vastaan.
Eikä ihmiset koskaan tule Raamatun mukaan "saavuttamaan" jotain hyvyyden valtakuntaa vaan Jumala itse sen toimittaa todeksi kun 1000-vuotinen rauha alkaa.
Re: Suomen kohtalo mediassa
Ainiin, ja asiaan vaikuttaa sekin että minua usein luullaan venäläiseksi ulkonäön takia.... ☺
Re: Suomen kohtalo mediassa
Minun isäni oli katkera toisenmaailman aikaselle hallitukselle. Miksi? siksi, että se pakkolunasti hänen kotitilaltaan näille vieraille veteraaneille ja evakoille hänen kotimaitaan.siksipä minun isäni kotimailla on monet rintamamieskodit siihen aikaan buukattu pystyyn ja mummini Tekla Kärnä antoi pojilleen isot tontit (jotka olivat olleet sodassa) rintamamiestaloa varten, ettei tarvisi niin paljon vieraille antaa.Muistan isäni halveksuneen naapureitani, jotka olivat juuri näitä evakkoja ja joille oli annettu pakkolunastuksen kautta maita, niin hän ei edes sanonut huomenta näille. Ja meistä jälkeläisistä onkin sitten tullut sen jälkeen köyhiä, mitä suomen valtio harrasti siihenaikaan.
pakkolunastuksesta suomessa toisenmaailman sodan aikana wikipediassa.
Siirtoväki tarkoittaa Suomen Neuvostoliitolle toisen maailmansodan seurauksena luovuttamilta alueilta eli talvisodan jälkeen luovutetusta Karjalasta, Kuusamon ja Sallan silloisista itäosista ja Petsamon Kalastajasaarennon luoteisosasta, jatkosodan jälkeen samoilta alueilta sekä koko Petsamosta ja Porkkalan vuokra-alueelta, vuonna 1947 Jäniskosken–Niskakosken alueelta evakuoituja henkilöitä, evakkoja, jotka viimeistään jatkosodan päätyttyä oli ryhdyttävä asuttamaan pysyvästi Suomen uuden rajan sisäpuolelle. Evakoista suurin osa oli karjalaisia. Siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 prosenttia Suomen silloisesta väkiluvusta.
Suomen siirtoväki on maailman miljoonien karkotettujen, pakolaisten jne. joukossa siinä mielessä erityisasemassa, että se on koko ajan säilyttänyt täydet kansalaisoikeutensa ja sen hyväksi on harjoitettu aktiivista siirtoväkipolitiikkaa. Siirtoväkeä varten tehdyt erityisjärjestelyt koskivat ensisijaisesti maataloussiirtoväkeä, vaikkakin myös muille siirtoväkeen kuuluville myönnettiin etuuksia asunnon hankkimisen helpotukseksi säännöstelynalaisista huoneistoista ja toisaalta kaikki luovutetuilla alueilla siihen asti asuneet Suomen kansalaiset olivat velvollisia kuulumaan siirtoväkeen ja siten muuttamaan Suomen jäljelle jääneelle alueelle, koska heidän evakuointinsa kuten evakuoinnit yleensäkin oli pakkotoimi. Siirtoväkijärjestelyissä otettiin pääperiaatteeksi, että muut suomalaiset luovuttavat osan omaisuudestaan siirtoväen asuttamista varten. Vuosien 1942 ja 1945 omaisuudenluovutuslaeilla ei saatu riittävää tuottoa, joten päädyttiin hankkimaan varoja verotuksella. Vuoden 1940 korvauslaki jäi panematta toimeen ja vuoden 1942 niin sanottu ensimmäinen korvauslaki rakentui sen toivon varaan, että Suomi saisi luovutetut alueet pysyvästi takaisin, joten vuonna 1945 säädettiin toinen korvauslaki. Maataloussiirtoväki pyrittiin asuttamaan Helsingistä ja Jyväskylästä katsoen suunnilleen samaan järjestykseen kuin oli alueluovutukseen asti asunut Viipurista ja Sortavalasta katsoen[1].
Suhtautuminen karjalaiseen siirtoväkeen muualla Suomessa oli aihetta tutkineen filosofian tohtori Heli Kanasen mukaan karumpaa kuin jälkeenpäin on yleisesti haluttu muistaa. Sotien aikana tuli täytenä yllätyksenä, että paikkakunnalle ilmestyi äkkiä suurin joukoin vierasta murretta tai kokonaan outoa kieltä, karjalaa, puhuvaa väkeä, jolla oli oudot tavat ja joka sotki paikkakunnan totuttua järjestystä. Pika-asutus- ja maanhankintalakien nojalla siirtoväelle otettiin maata elämiseen, minkä jotkut maata luovuttamaan joutuneet kokivat ”varastamiseksi”. Torjuva suhtautuminen johtui uusien tulijoiden vieroksumisen ohella myös siitä, että myös sodan tuhoilta säästyneillä alueilla oli kaikesta pulaa eikä omasta vähästä oltu halukkaita luovuttamaan muille. Täysin luterilaisilla alueilla suhtauduttiin erityisen kylmästi ortodokseihin. Erityisen vaikeaa sopeutuminen näyttää olleen Vaasan läänissä, josta muutti vuoteen 1949 mennessä pois lähes 80 000 karjalaista. Vuosien kuluessa siirtoväen ja alkuperäisväestön suhteet kuitenkin paranivat ja alkuvaiheen epäluuloinen ilmapiiri jopa haluttiin unohtaa puolin ja toisin.[2]
Sisällysluettelo
1 Asutustilat eli siirtotilat
2 Katso myös
3 Lähteet
3.1 Viitteet
Asutustilat eli siirtotilat
Siirtoväkiperhe asutustilallaan Askolassa.
Siirtotilalla eli maanhankintatilalla tai asutustilalla tarkoitetaan siirtoväelle luovutetuilla alueilla menetettyjen tilojen korvaukseksi maanhankintalailla pakkolunastetuista maista muodostettuja tiloja. Jonkin verran asutustiloiksi nimitettyjä tiloja Suomessa oli myös jo ennen siirtoväen asuttamista tuloksena muusta asutustoiminnasta. Siirtoväen asutustilat pyrittiin muodostamaan niin, että mahdollisimman harva maanluovuttaja joutuisi luovuttamaan itselleen ja perheelleen tärkeitä tilan osia, joten asutustiloihin otettiin paljon maata muun muassa rappiotiloista ja tiloista, joiden omistaja ei saanut pääasiallista toimeentuloaan maataloudesta. Vuonna 1940 säädettiin maataloussiirtoväen asuttamiseksi siirtoväen pika-asutuslaki ja vuonna 1945 maanhankintalaki. Suomen jäljelle jääneiden alueiden suurten maanomistajien oli luovutettava maitaan maataloussiirtoväelle. Saman kunnan maataloussiirtoväki pyrittiin sijoittamaan samalle alueelle. Kokonaisuudessaan siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 % Suomen silloisesta väkiluvusta.
J. K. Paasikiven vaatimuksesta määrättiin, että maataloussiirtoväen sijoituksella ei saanut muuttaa kuntien kielisuhteita. Koska ruotsinkielistä maataloussiirtoväkeä oli vähän, tämä merkitsi sitä, että ruotsinkielisiin kuntiin ei maataloussiirtoväkeä määrätty juuri lainkaan ja kaksikielisiinkin kuntiin vähemmän kuin suomenkielisiin kuntiin. Paasikivi perusteli tätä hyvien suhteiden säilyttämisellä Ruotsiin.[3] Sen sijaan ruotsinkieliset kunnat, jotka eivät halunneet alueelleen siirtoväkeä, ostivat maata suomenkielisiltä alueilta ja luovuttivat sen siirtoväen asuttamiseen.[4]
Porkkalanniemestä ja Upinniemestä sekä lähialueilta vuonna 1944 siirtymään joutunut väestö sai mahdollisuuden palata kotiin vuonna 1956, kun Neuvostoliitto luopui ennenaikaisesti hallintavallastaan Porkkalan vuokra-alueeseen, mutta läheskään kaikki näiltä alueilta evakkoon lähteneet eivät tätä oikeuttaan käyttäneet.
Yleisen käsityksen mukaan siirtoväen asuttaminen onnistui Suomessa hyvin. Missään muualla maailmassa ei sodan vuoksi menetetyiltä alueilta siirtynyttä väestöä pystytty sijoittamaan uusille asuinsijoille yhtä nopeasti kuin Suomessa. Asutustoiminnan onnistuminen vahvisti uskoa tulevaisuuteen ja se lujitti myös yhteiskuntarauhaa, koska sen tarkoituksena oli osittain kommunismin torjunta ”vaaran vuosina”. Myös maanhankintalain toimeenpano onnistui, koska sen nojalla tehdyistä kaupoista ja lunastuksista tehtiin vain vähän valituksia. Asutustoiminnan varjopuolet paljastuivat 1960-luvulla, jolloin osoittautui, että lukuisat pientilat eivät maatalous- ja metsätöiden koneellistuessa olleet enää elinkelpoisia. Tästä seurasi voimakas maaltamuutto ja siirtolaisuus Ruotsiin.[5]
pakkolunastuksesta suomessa toisenmaailman sodan aikana wikipediassa.
Siirtoväki tarkoittaa Suomen Neuvostoliitolle toisen maailmansodan seurauksena luovuttamilta alueilta eli talvisodan jälkeen luovutetusta Karjalasta, Kuusamon ja Sallan silloisista itäosista ja Petsamon Kalastajasaarennon luoteisosasta, jatkosodan jälkeen samoilta alueilta sekä koko Petsamosta ja Porkkalan vuokra-alueelta, vuonna 1947 Jäniskosken–Niskakosken alueelta evakuoituja henkilöitä, evakkoja, jotka viimeistään jatkosodan päätyttyä oli ryhdyttävä asuttamaan pysyvästi Suomen uuden rajan sisäpuolelle. Evakoista suurin osa oli karjalaisia. Siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 prosenttia Suomen silloisesta väkiluvusta.
Suomen siirtoväki on maailman miljoonien karkotettujen, pakolaisten jne. joukossa siinä mielessä erityisasemassa, että se on koko ajan säilyttänyt täydet kansalaisoikeutensa ja sen hyväksi on harjoitettu aktiivista siirtoväkipolitiikkaa. Siirtoväkeä varten tehdyt erityisjärjestelyt koskivat ensisijaisesti maataloussiirtoväkeä, vaikkakin myös muille siirtoväkeen kuuluville myönnettiin etuuksia asunnon hankkimisen helpotukseksi säännöstelynalaisista huoneistoista ja toisaalta kaikki luovutetuilla alueilla siihen asti asuneet Suomen kansalaiset olivat velvollisia kuulumaan siirtoväkeen ja siten muuttamaan Suomen jäljelle jääneelle alueelle, koska heidän evakuointinsa kuten evakuoinnit yleensäkin oli pakkotoimi. Siirtoväkijärjestelyissä otettiin pääperiaatteeksi, että muut suomalaiset luovuttavat osan omaisuudestaan siirtoväen asuttamista varten. Vuosien 1942 ja 1945 omaisuudenluovutuslaeilla ei saatu riittävää tuottoa, joten päädyttiin hankkimaan varoja verotuksella. Vuoden 1940 korvauslaki jäi panematta toimeen ja vuoden 1942 niin sanottu ensimmäinen korvauslaki rakentui sen toivon varaan, että Suomi saisi luovutetut alueet pysyvästi takaisin, joten vuonna 1945 säädettiin toinen korvauslaki. Maataloussiirtoväki pyrittiin asuttamaan Helsingistä ja Jyväskylästä katsoen suunnilleen samaan järjestykseen kuin oli alueluovutukseen asti asunut Viipurista ja Sortavalasta katsoen[1].
Suhtautuminen karjalaiseen siirtoväkeen muualla Suomessa oli aihetta tutkineen filosofian tohtori Heli Kanasen mukaan karumpaa kuin jälkeenpäin on yleisesti haluttu muistaa. Sotien aikana tuli täytenä yllätyksenä, että paikkakunnalle ilmestyi äkkiä suurin joukoin vierasta murretta tai kokonaan outoa kieltä, karjalaa, puhuvaa väkeä, jolla oli oudot tavat ja joka sotki paikkakunnan totuttua järjestystä. Pika-asutus- ja maanhankintalakien nojalla siirtoväelle otettiin maata elämiseen, minkä jotkut maata luovuttamaan joutuneet kokivat ”varastamiseksi”. Torjuva suhtautuminen johtui uusien tulijoiden vieroksumisen ohella myös siitä, että myös sodan tuhoilta säästyneillä alueilla oli kaikesta pulaa eikä omasta vähästä oltu halukkaita luovuttamaan muille. Täysin luterilaisilla alueilla suhtauduttiin erityisen kylmästi ortodokseihin. Erityisen vaikeaa sopeutuminen näyttää olleen Vaasan läänissä, josta muutti vuoteen 1949 mennessä pois lähes 80 000 karjalaista. Vuosien kuluessa siirtoväen ja alkuperäisväestön suhteet kuitenkin paranivat ja alkuvaiheen epäluuloinen ilmapiiri jopa haluttiin unohtaa puolin ja toisin.[2]
Sisällysluettelo
1 Asutustilat eli siirtotilat
2 Katso myös
3 Lähteet
3.1 Viitteet
Asutustilat eli siirtotilat
Siirtoväkiperhe asutustilallaan Askolassa.
Siirtotilalla eli maanhankintatilalla tai asutustilalla tarkoitetaan siirtoväelle luovutetuilla alueilla menetettyjen tilojen korvaukseksi maanhankintalailla pakkolunastetuista maista muodostettuja tiloja. Jonkin verran asutustiloiksi nimitettyjä tiloja Suomessa oli myös jo ennen siirtoväen asuttamista tuloksena muusta asutustoiminnasta. Siirtoväen asutustilat pyrittiin muodostamaan niin, että mahdollisimman harva maanluovuttaja joutuisi luovuttamaan itselleen ja perheelleen tärkeitä tilan osia, joten asutustiloihin otettiin paljon maata muun muassa rappiotiloista ja tiloista, joiden omistaja ei saanut pääasiallista toimeentuloaan maataloudesta. Vuonna 1940 säädettiin maataloussiirtoväen asuttamiseksi siirtoväen pika-asutuslaki ja vuonna 1945 maanhankintalaki. Suomen jäljelle jääneiden alueiden suurten maanomistajien oli luovutettava maitaan maataloussiirtoväelle. Saman kunnan maataloussiirtoväki pyrittiin sijoittamaan samalle alueelle. Kokonaisuudessaan siirtoväkeä oli noin 420 000 henkeä eli 11 % Suomen silloisesta väkiluvusta.
J. K. Paasikiven vaatimuksesta määrättiin, että maataloussiirtoväen sijoituksella ei saanut muuttaa kuntien kielisuhteita. Koska ruotsinkielistä maataloussiirtoväkeä oli vähän, tämä merkitsi sitä, että ruotsinkielisiin kuntiin ei maataloussiirtoväkeä määrätty juuri lainkaan ja kaksikielisiinkin kuntiin vähemmän kuin suomenkielisiin kuntiin. Paasikivi perusteli tätä hyvien suhteiden säilyttämisellä Ruotsiin.[3] Sen sijaan ruotsinkieliset kunnat, jotka eivät halunneet alueelleen siirtoväkeä, ostivat maata suomenkielisiltä alueilta ja luovuttivat sen siirtoväen asuttamiseen.[4]
Porkkalanniemestä ja Upinniemestä sekä lähialueilta vuonna 1944 siirtymään joutunut väestö sai mahdollisuuden palata kotiin vuonna 1956, kun Neuvostoliitto luopui ennenaikaisesti hallintavallastaan Porkkalan vuokra-alueeseen, mutta läheskään kaikki näiltä alueilta evakkoon lähteneet eivät tätä oikeuttaan käyttäneet.
Yleisen käsityksen mukaan siirtoväen asuttaminen onnistui Suomessa hyvin. Missään muualla maailmassa ei sodan vuoksi menetetyiltä alueilta siirtynyttä väestöä pystytty sijoittamaan uusille asuinsijoille yhtä nopeasti kuin Suomessa. Asutustoiminnan onnistuminen vahvisti uskoa tulevaisuuteen ja se lujitti myös yhteiskuntarauhaa, koska sen tarkoituksena oli osittain kommunismin torjunta ”vaaran vuosina”. Myös maanhankintalain toimeenpano onnistui, koska sen nojalla tehdyistä kaupoista ja lunastuksista tehtiin vain vähän valituksia. Asutustoiminnan varjopuolet paljastuivat 1960-luvulla, jolloin osoittautui, että lukuisat pientilat eivät maatalous- ja metsätöiden koneellistuessa olleet enää elinkelpoisia. Tästä seurasi voimakas maaltamuutto ja siirtolaisuus Ruotsiin.[5]
Re: Suomen kohtalo mediassa
ei se mitään Maaret. Minulla on venäläisiä ystäviä. en ole katkera heille. Miksi? siksi, koska en ole kokenut tuota toisenmaailman sodan aikasta kauhua, jota isäni, äitini ja menneet sukupolvet kokivat. Olenkin kiittänyt Jumalaa, etten ole saanut sitä kauhua kokea. Ole siksi ihan rauhassa vaikka venäläisen näköinen. minulla on pottunokka, niin olen suomalaisen näköinen sekoitettuna juutalaiseen.
- AOAOAOAOAO
- Site Admin
- Viestit: 2223
- Liittynyt: 29 Kesä 2016, 19:52
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Suomen kohtalo mediassa
Jälkiviisaana jos kysyy, olisiko voitu toimia paremmin evakkojen asuttamisessa ? Ja, jos olisi, niin kuinka se olisi ollut vieläkin paremmin toteutettu kuin se tuolloin toteutettiin ? ![Geek :geek:](./images/smilies/icon_e_geek.gif)
![Geek :geek:](./images/smilies/icon_e_geek.gif)
Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, kastamalla heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Matt.28:19
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
Re: Suomen kohtalo mediassa
mihinhän nämä pakkolunastukset oikein johtaa suomessa. Toisenkerran sitten minua kosketti suomen valtion pakkolunastus, kun se varasti äitini kotimaat 70-luvulla luonnonsuojelu käyttöön.
tässä äitini entisiä kotimaita
Olvassuon luonnonpuisto
(Ohjattu sivulta Olvasuo)
Siirry navigaatioonSiirry hakuun
Olvassuon luontopolun opasteet.
Olvassuon luonnonpuisto tai Olvassuon soidensuojelualue on Suomen Natura-alueisiin kuuluva suoalue Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa Utajärven, Pudasjärven ja Puolangan alueella Kiiminkijoen pohjoispuolella.
Pohjois-Pohjanmaan liitto teki aloitteen luonnonpuiston muuttamisesta kansallispuistoksi. Ympäristöministeri Ville Niinistö vei aloitteen jatkovalmisteluun vuoden 2012 lopulla. Metsähallitus ja ympäristöministeriö päättävät kansallispuiston toteutumisesta.[1]
Sisällysluettelo
1 Luonnonpuiston alue
2 Rakennelmat
3 Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta
4 Lähteet
5 Aiheesta muualla
Luonnonpuiston alue
Vuonna 1982 perustetun suojelualueen kokonaispinta-ala on noin 27 037 hehtaaria, josta kivennäismaata on 5 960 hehtaaria, suota 20 868 hehtaaria ja vesistöjä 245 hehtaaria. Se muodostuu Olvas-, Oravi-, Näätä- ja Sammakkosoiden suolakeuksista ja on myös porotalouden kannalta merkittävä alue, samoin kuin tärkeä lintujen pesimäalue. Olvassuon pohjois- ja itälaidalla virtaa pohjoiskoilliseen Piltuanjoki, eteläpuolella taas ovat Juorkunan Marttisjärven kylä sekä Iso Olvasjärvi ja Pikku Olvasjärvi. Olvassuon luonnonpuisto on osa Natura 2000 -luonnonsuojelualueverkostoa. Se kuuluu myös maailmanlaajuiseen kosteikkoluontoa suojelevaan Ramsarin sopimukseen.
Rakennelmat
Luonnonpuistoon on Olvassuon etelälaidalle rakennettu lintutorni, jonne johtaa pitkospuista rakennettu polku Kirkaslammen laavupaikalta. Polun varrella on nähtävissä ennallistettua suota, jossa suuret valtaojat on palautettu luonnontilaan. Saunakankaalla Piltuanjoen törmällä on Metsähallituksen ylläpitämä autiotupa.
Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta
tuttuja paikkoja, joita lapsena tallustelin.
mutta kaiken takana uskon olleen Jeesus. kai minusta olisi tullut röyhkeä ja rikas sika, jos kaiken tämän olisi saanut pitää. Hän teki minusta mieluummin köyhän kun rikkaan ja kipeän.
tässä äitini entisiä kotimaita
Olvassuon luonnonpuisto
(Ohjattu sivulta Olvasuo)
Siirry navigaatioonSiirry hakuun
Olvassuon luontopolun opasteet.
Olvassuon luonnonpuisto tai Olvassuon soidensuojelualue on Suomen Natura-alueisiin kuuluva suoalue Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa Utajärven, Pudasjärven ja Puolangan alueella Kiiminkijoen pohjoispuolella.
Pohjois-Pohjanmaan liitto teki aloitteen luonnonpuiston muuttamisesta kansallispuistoksi. Ympäristöministeri Ville Niinistö vei aloitteen jatkovalmisteluun vuoden 2012 lopulla. Metsähallitus ja ympäristöministeriö päättävät kansallispuiston toteutumisesta.[1]
Sisällysluettelo
1 Luonnonpuiston alue
2 Rakennelmat
3 Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta
4 Lähteet
5 Aiheesta muualla
Luonnonpuiston alue
Vuonna 1982 perustetun suojelualueen kokonaispinta-ala on noin 27 037 hehtaaria, josta kivennäismaata on 5 960 hehtaaria, suota 20 868 hehtaaria ja vesistöjä 245 hehtaaria. Se muodostuu Olvas-, Oravi-, Näätä- ja Sammakkosoiden suolakeuksista ja on myös porotalouden kannalta merkittävä alue, samoin kuin tärkeä lintujen pesimäalue. Olvassuon pohjois- ja itälaidalla virtaa pohjoiskoilliseen Piltuanjoki, eteläpuolella taas ovat Juorkunan Marttisjärven kylä sekä Iso Olvasjärvi ja Pikku Olvasjärvi. Olvassuon luonnonpuisto on osa Natura 2000 -luonnonsuojelualueverkostoa. Se kuuluu myös maailmanlaajuiseen kosteikkoluontoa suojelevaan Ramsarin sopimukseen.
Rakennelmat
Luonnonpuistoon on Olvassuon etelälaidalle rakennettu lintutorni, jonne johtaa pitkospuista rakennettu polku Kirkaslammen laavupaikalta. Polun varrella on nähtävissä ennallistettua suota, jossa suuret valtaojat on palautettu luonnontilaan. Saunakankaalla Piltuanjoen törmällä on Metsähallituksen ylläpitämä autiotupa.
Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta
tuttuja paikkoja, joita lapsena tallustelin.
mutta kaiken takana uskon olleen Jeesus. kai minusta olisi tullut röyhkeä ja rikas sika, jos kaiken tämän olisi saanut pitää. Hän teki minusta mieluummin köyhän kun rikkaan ja kipeän.
- AOAOAOAOAO
- Site Admin
- Viestit: 2223
- Liittynyt: 29 Kesä 2016, 19:52
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Suomen kohtalo mediassa
Ei voi puhua "varastamisesta", kyllä valtio aina maksaa näissä lunastamisissa maasta korvauksen. Joskus tietenkin tulee erimielisyyksiä lunastettavan maan/alueen lunastushinnasta. Samoin kunnat voivat lunastaa tai pakkolunastaa maa-alueita. Ei näitä lunastamisia ymmärtääkseni tehdä kevein perustein.
Minunkin esivanhemmilta on aikoinaan lunastettu maa-alueita, tosin siitä on jo kauan aikaa, 1800-luvulla.
Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, kastamalla heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Matt.28:19
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
Re: Suomen kohtalo mediassa
AOAOAOAOAO kirjoitti: ↑05 Kesä 2021, 19:47Ei voi puhua "varastamisesta", kyllä valtio aina maksaa näissä lunastamisissa maasta korvauksen. Joskus tietenkin tulee erimielisyyksiä lunastettavan maan/alueen lunastushinnasta. Samoi kunnat voivat lunastaa tai pakolunastaa maa-alueita. Ei näitä lunastamisia ymmärtääkseni tehdä kevein perustein.
Minunkin esivanhemmilta on aikoinaan lunastettu maa-alueita, tosin siitä on jo kauan aikaa, 1800-luvulla.
niin, elikkä maan pakkolunastukset eivät ole sinua juurikaan koskettaneet sentakia, että noista pakkolunastuksista on todella kauan. noista maista mitä meiltä valtio pakkolunasti maita ei juurikaan maksettu mitään. Isälläni oli toistakymmentä siskoa ja veljeä sekä isä ja äiti. ei siinä pakkolunastuksesta saatuja rahoja kauaa kerinnyt näkymään, kun huutava lapsilauma ympärillä näillä vanhemmilla ja äitini joutui maksamaan siskopuolilleen myös näistä pakkolunastussummista, joten fifti fifti meni rahat ja kaikenlisäksi vanhempani eivät olleet mitään diplomi-insinöörejä, jotka tienasi hyvin. pelkkiä kiertokoulun käyneitä. tuskin kukaan enää tietää tänäpäivänä mitä koko kiertokoulu on? äiti oli käynyt yhden luokan enemmän kiertokoulua kuin isäni.
veljiä ja sisariOlvassuon luonnonpuisto
(Ohjattu sivulta Olvasuo)
Siirry navigaatioonSiirry hakuun
Olvassuon luontopolun opasteet.
Olvassuon luonnonpuisto tai Olvassuon soidensuojelualue on Suomen Natura-alueisiin kuuluva suoalue Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa Utajärven, Pudasjärven ja Puolangan alueella Kiiminkijoen pohjoispuolella.
Pohjois-Pohjanmaan liitto teki aloitteen luonnonpuiston muuttamisesta kansallispuistoksi. Ympäristöministeri Ville Niinistö vei aloitteen jatkovalmisteluun vuoden 2012 lopulla. Metsähallitus ja ympäristöministeriö päättävät kansallispuiston toteutumisesta.[1]
Sisällysluettelo
1 Luonnonpuiston alue
2 Rakennelmat
3 Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta
4 Lähteet
5 Aiheesta muualla
Luonnonpuiston alue
Vuonna 1982 perustetun suojelualueen kokonaispinta-ala on noin 27 037 hehtaaria, josta kivennäismaata on 5 960 hehtaaria, suota 20 868 hehtaaria ja vesistöjä 245 hehtaaria. Se muodostuu Olvas-, Oravi-, Näätä- ja Sammakkosoiden suolakeuksista ja on myös porotalouden kannalta merkittävä alue, samoin kuin tärkeä lintujen pesimäalue. Olvassuon pohjois- ja itälaidalla virtaa pohjoiskoilliseen Piltuanjoki, eteläpuolella taas ovat Juorkunan Marttisjärven kylä sekä Iso Olvasjärvi ja Pikku Olvasjärvi. Olvassuon luonnonpuisto on osa Natura 2000 -luonnonsuojelualueverkostoa. Se kuuluu myös maailmanlaajuiseen kosteikkoluontoa suojelevaan Ramsarin sopimukseen.
Rakennelmat
Luonnonpuistoon on Olvassuon etelälaidalle rakennettu lintutorni, jonne johtaa pitkospuista rakennettu polku Kirkaslammen laavupaikalta. Polun varrella on nähtävissä ennallistettua suota, jossa suuret valtaojat on palautettu luonnontilaan. Saunakankaalla Piltuanjoen törmällä on Metsähallituksen ylläpitämä autiotupa.
Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta
Re: Suomen kohtalo mediassa
Aina valtio tuntuu tekevän vääryyttä. Siksi kutsunkin sitä diktatuuriksi "demokratiasta" riippumatta.
Samoin se tekee nykyään.
Rakentaa asuntoja ulkomaalaisille ja etuja samaan aikaan kun kiristää kaikkea mikä koskee omaa kansaa ja sen päälle vielä suuret määrät noiden suojeltujen tekemiä rikoksia.
Suomalaiset evakot eivät tainneet sentään raiskata uuden asuinalueensa lapsia. Joten tämän päivän hallitus on suuremmasta syvyydestä kuin aikaisemmat.
Samoin se tekee nykyään.
Rakentaa asuntoja ulkomaalaisille ja etuja samaan aikaan kun kiristää kaikkea mikä koskee omaa kansaa ja sen päälle vielä suuret määrät noiden suojeltujen tekemiä rikoksia.
Suomalaiset evakot eivät tainneet sentään raiskata uuden asuinalueensa lapsia. Joten tämän päivän hallitus on suuremmasta syvyydestä kuin aikaisemmat.
- AOAOAOAOAO
- Site Admin
- Viestit: 2223
- Liittynyt: 29 Kesä 2016, 19:52
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Suomen kohtalo mediassa
Oliko Tuula tai Maaretilla, tai muillakin, jokin parempi/oikeudenmukaisempi ratkaisu tuohon evakkojen asuttamiseen ?AOAOAOAOAO kirjoitti: ↑05 Kesä 2021, 18:10 Jälkiviisaana jos kysyy, olisiko voitu toimia paremmin evakkojen asuttamisessa ? Ja, jos olisi, niin kuinka se olisi ollut vieläkin paremmin toteutettu kuin se tuolloin toteutettiin ?![]()
![Geek :geek:](./images/smilies/icon_e_geek.gif)
Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, kastamalla heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Matt.28:19
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
https://www.youtube.com/watch?v=MKLwutE ... -S&index=1 Psalmi.135, kuoro
Re: Suomen kohtalo mediassa
suomen valtiolla on suuret maa-alat. se olisi voinut omistaan antaa, eikä yksityisiä maanomistajia rosvota ja tehdä jälkipolvista heidän osalta köyhiä ja rikastuttaa heidän kustannuksella eräät.
Re: Suomen kohtalo mediassa
puhut asiaa.Maaret kirjoitti: ↑05 Kesä 2021, 21:54 Aina valtio tuntuu tekevän vääryyttä. Siksi kutsunkin sitä diktatuuriksi "demokratiasta" riippumatta.
Samoin se tekee nykyään.
Rakentaa asuntoja ulkomaalaisille ja etuja samaan aikaan kun kiristää kaikkea mikä koskee omaa kansaa ja sen päälle vielä suuret määrät noiden suojeltujen tekemiä rikoksia.
Suomalaiset evakot eivät tainneet sentään raiskata uuden asuinalueensa lapsia. Joten tämän päivän hallitus on suuremmasta syvyydestä kuin aikaisemmat.
Re: Suomen kohtalo mediassa
kyllähän minä voisin olla katkerampikin, mutta Jeesus on minun Herra. Uskon, että Hän hyvittää minulle tämän kaiken mitä olen menettänyt ja kärsinyt. nytkin kun minä olen kunnallisvaaliehdokkaana ja joku on jossakin kysynyt pakkolunastuksista, niin olen sanonut, että olen kaikkea pakkolunastusta vastaan, joissa valtio yrittää mennä yksityisten maita ottamaan väkisellä. pakkolunastukset eivät ole mikään asia, että sillä ratkaistaisiin joku asia. olisin itsekin tällähetkellä suomen suurimpiin maanomistajiin kuuluva, mutta pakkolunastukset tuli väliin ja teki minusta köyhän. Köyhemmän kuin kirkonrotan. kirkonrotallakin on sentään oma katto päänpäällä.